ДІЯЛЬНІСТЬ РЕЙДОВИХ ГРУП УПА НА ТЕРИТОРІЇ КАМ’ЯНЕЦЬ-ПОДІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ У 1943–1944 РР. - КОМАРНІЦКИЙ, Олександр (ГУМАНІТАРНІ СТУДІЇ : ІСТОРІЯ ТА ПЕДАГОГІКА, 2024)
Анотація. Стаття присвячена вивченню рейдів відділів УПА на територію Кам’янець-Подільської області у 1943–1944 рр. та є частиною вектору досліджень масштабних рейдів по території Радянської України з метою розширення мережі груп УПА–Схід та підняття антибільшовицького повстання. Зважаючи на те, що в історіографії було відомо про наявність похідних груп, лише після доступу до архівів та оцифрування масиву документів і матеріалів стало можливим окреслити їхні масштаби, які виходили аж до м. Джанкой на півдні та р. Дон на сході. Більше того, тема національно-визвольного руху постійно дискредитувалась з боку рашистської пропаганди та їхніх агентів всередині України. Російсько-українська війна та перемоги українців у цій війні логічно підсилюють запит суспільства на дослідження проблематики визвольного руху. Закономірно, що останнім часом істотно зросла кількість якісних досліджень з тематики, однією з причин є значна джерельна база та кількість наукових осередків. Заслуговують уваги матеріали архіву ОУН, видання Літопису УПА, праці В. Горбатюка, Н. Мизака, П. Мірчука, І. Патриляка, В. Сергійчука, Л. Шанковського і багатьох інших авторів. Такі напрацювання історіографії, помноженні на джерельний матеріал, дозволяють висвітлити масштаби рейдів відділів УПА, проаналізувати їхню мету, особливості організації, результати проведення. Причини рейдів полягають у концепції ОУН щодо відновлення незалежності України в її етнічних кордонах та їхньої апробації після акту відновлення незалежності України 30 червня 1941 р. та перших похідних груп на схід. Така діяльність була ліквідована репресивними органами радянського союзу з переміщенням фронту на захід, тому після створення УПА керівництво ОУН повторює цю спробу. Кам’янець-Подільська область знаходилась одразу поблизу епіцентру діяльності ОУН в Галичині та Волині, через які проходили два великих маршрути. Завданнями похідних груп були розвідка, налагодження каналів зв’язку, підпільних квартир, вербування в лави УПА нових рекрутів, розвиток молодіжного руху, просвітницька діяльність як серед молоді, так і дорослого населення. Слід зауважити, що з самого початку рейдів від 1943 р. до квітня 1944 р. відділи УПА успішно вели боротьбу не лише проти нацистських окупаційних військ, а й проти радянських окупаційних військ. Рішенням Р. Шухевича в 1944 р. було створено Подільський крайовий провід у складі Тернопільського, Чортківського та Кам’янець-Подільських надрайонів.