ВІДЗНАЧЕННЯ 200-ЛІТТЯ БИТВИ ПІД ВІДНЕМ У ВИСВІТЛЕННІ ЧАСОПИСУ «SZKOLA» (1883) - ГАЛІВ, Микола (ГУМАНІТАРНІ СТУДІЇ : ІСТОРІЯ ТА ПЕДАГОГІКА, 2024)
Анотація. У статті аналізуються теоретико-дискурсивні та тематичні особливості висвітлення у часописі «Szkola» («Школа») питань організації та проведення 200-літнього ювілею битви під Віднем. Методологія дослідження спирається на принципи історизму, системності, об’єктивності, а також на фронтально-еврестичний метод опрацювання пресових видань і методи внутрішньої критики історичних джерел. Наукова новизна дослідження полягає у тому, що вперше проаналізовано зміст педагогічного часопису «Szkola», який видавався у Львові, щодо висвітлення організації та проведення відзначення у 1883 р. ювілею 200-ліття переможної битви під Віднем. З’ясовано, що педагогічному тижневику «Szkola» в 1883 р. було опубліковано низку статей з приводу відзначення 200-ліття битви під Віднем та «педагогічного значення» цієї події. Автором більшості з них був головний редактор часопису, відомий педагог і публіцист Болеслав Барановський. У його статтях проглядаються декілька концептуальних обґрунтувань необхідності відзначення 200-ліття Віденської битви: 1) цю подію представлено як перемогу християнства над ісламом; 2) для характеристики історичного значення події використано цивілізаційні та національні маркери, які представляли польський народ захисником європейської цивілізації, а Яна ІІІ Собеського – видатним діячем останньої чверті XVII ст.; 3) поширювався міф про історичну політичну співпрацю поляків з монархією Габсбургів, що мало на меті засвідчити начебто традиційну політичну лояльність польського населення до австрійської династії; 4) наголошувалося на патріотично-педагогічному значенні святкування річниці перемоги під Віднем; 5) зроблено спробу поширити дискурс польсько-української співпраці. Констатовано, що Б. Барановський у своїх статях транслював історичний дискурс краківської історичної школи й політичні візії станчиків. Встановлено, що у часописі «Szkola» опубліковано дві науково-історичні праці: а) археографічну статтю з публікацією історичного документа, який демонстрував спробу відзначити ювілейну дату перемоги під Віднем ще у 1783 р.; б) краєзнавчу статтю про будинок Яна Собеського у Львові. У тижневику було опубліковано звернення Центрального ювілейного комітету, в якому також містилися історичні рефлексії цивілізаційного та національно-патріотичного характеру. У рубриці «Собесціана» (Sobesciana) редакція часопису повідомляла читачів про видання, присвячені Янові Собеському та битві під Віднем 1683 р.